ІНФОРМАЦІЯ
про медико-біологічне нововведення, яке рекомендується для впровадження

Шифр i назва ндр та строки виконання : А.99.03 "Розробити нові методи лікування хворих на хронічний обструктивний бронхіт і бронхіальну астму, що поєднуються з синдромом сонного апное". Строки виконання: 1999 - 2002 рр.
Назва наукової рекомендації: “Діагностичний алгоритм обстеження хворого на алергічний риніт, поєднаний з бронхіальною астмою”.
Анотацiя.
Суть нововведення, яке рекомендується для впровадження, полягає в тому, що на підставі клінічних, функціональних та імунологічних критеріїв діагностики алергічного риніту і бронхіальної астми, розроблений діагностичний алгоритм обстеження хворого на алергічний риніт, поєднаний з бронхіальною астмою, який може застосовуватись в широкій терапевтичній, оториноларингологічній та пульмонологічній практиці. 
Діагностичний алгоритм складається з комплексу
клінічних, функціональних та імунологічних критеріїв діагностики алергічного риніту і бронхіальної астми:
1.	Збір алергологічного анамнезу.
Атопія (екзема, поліноз) у хворих або їх родичів.
2.	Огляд ЛОР органів.
Наявність симптомів алергічного риніту:
-	чхання, особливо параксизмальне;
-	закладення носа (варіабільне);
-	ринорея з водянистими та слизистими виділеннями;
-	свербіж у носі;
-	головний біль;
-	першіння в горлі;
-	сльозотеча і набряк очних яблук (при сезонному алергічному риніті).
3.	Алергологічні тести:
-	шкірні проби;
-	визначення загального сировоточного IgE;
-	визначення специфічного сировоточного IgE.
4.	Огляд жорстким і гнучким ендоскопом:
Набряк слизової оболонки носової перетинки, нижніх і середніх носових раковин. Слизова оболонка бліда, атонічна. Орошення слизової оболонки судиннозвужуючими засобами не викликає вираженого скорочення.
5.	Мазки і змиви із носоглотки і трахеобронхіального дерева
-	для цитологічного дослідження клітин алергологічного запалення (тучних клітин, еозінофілів) та їх функціональної активності;
-	для бактеріологічного досліджения.
6.	Рентгенологічні методи:
-	рентгенографія біляносових пазух, органів грудної
-	клітки;
-	комп`ютерна томографія;
-	електронна мікроскопія.
7.	Дослідження функції мерехтливого епітелію:
-	мукоціліарного кліренсу;
-	частоти биття війок;
-	електронна мікроскопія.
8.	Дослідження проходження порожнини носа і функції 	зовнішнього дихания
-	дослідження показників риноманометрії у
-	фармакологічній пробі з протиалергічними препаратами;
-	дослідження показників функції зовнішнього дихання у
-	фармакологічній пробі з бронходилятаторами.
9.	Дослідження нюху:
-	порогів нюху;
-	“метод полосок”.
10.	Дослідження крові:
-	підрахунок формених елементів крові і ШОЕ;
-	антинейтрофільних цитоплазматичних антитіл;
-	імуноглобулінів підкласів IgG;
-	імунологічна реакція на імунізацію білковими та вуглеводними антигенами.
У хворих на бронхіальну астму часто виникає вазомоторний риніт (або неалергічний неінфекційний риніт за визначенням міжнародного консенсусу по діагностиці та k3jsb`mm~ ринітів, 1993). У таких хворих, як і при алергічному риніті, визначають гіперреактивність до багатьох тригерів: до різких запахів, тютюнового диму, пилу, вихлопних газів, зміненню температури зовнішнього середовища та вологості. Таким чином, виникає необхідність диференційної діагностики між алергічним і вазомоторним ринітом у хворих на БА. В цьому випадку найбільш об’єктивною і достовірною ознакою наявності алергічного риніту може бути визначення у назальному змиві кількості і функціональної активності основних клітин алергічного запалення (еозинофілів).
Таким чином, включення до діагностичного алгоритму імунологічного дослідження назального змиву, а також показників риноманометрії в фармакологічній пробі з протиалергічними препаратами, дозволяє визначити алергічну природу риніту і підвищити точність діагностики алергічного риніту, поєднаного з бронхіальною астмою.
Показанням для застосування діагностичного алгоритму є хворі на алергічний риніт, поєднаний з бронхіальною астмою.
Нововведення пройшло апробацію у відділенні діагностики, терапії та клінічної фармакології захворювань легень Інституту фтизіатрії та пульмонології ім. Ф.Г. Яновського АМН України.
Перелiк необхiдного обладнання. Апарати
"Pneumoscreen-2", "MasterLab", "SleepLab", "Rinoscreen" фірми "Erich Jaeger" (ФРН), фібробронхоскоп фірми "Olympus".
Послуги розробникiв для оволодiння нововведенням: курси інформації і стажування.
Установа-розробник, адреса i реквiзити: Iнститут фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г. Яновського АМН України, 03680, м.Київ-110, узвіз Протасів Яр, 7.
Прiзвище, iм'я та по батьковi авторiв-розробникiв:
Ю.І. Фещенко,
Л.О. Яшина,
Г.Л. Гуменюк,
В.І. Ігнатьєва,
М.О. Полянська,
О.Я. Лекан,
А.М. Туманов,
В.В. Куц.
Контактний телефон (044) 277-27-33.
Відповідальний за впровадження: Л.О. Яшина.
Висновок вченої ради iнституту
Нововведення має практичне значення, оскільки його впровадження в клінічну практику дозволяє підвищити точність діагностики алергічного риніту, поєднаного з бронхіальною астмою, в результаті використання клінічних, функціональних та імунологічних критеріїв діагностики алергічного риніту і бронхіальної астми.
Результати роботи можуть бути впроваджені шляхом знайомства з ними на курсах інформації і стажування. 
Нововведення рекомендовано для застосування в закладах практичної охорони здоров'я, стаціонарах і поліклініках терапевтичного, оториноларингологічного і пульмонологічного профілю для діагностики і лікування хворих на алергічний риніт, поєднаний з бронхіальною астмою.
Нововведення має практичне значення, оскільки його впровадження в клінічну практику дозволяє підвищити точність діагностики алергічного риніту, поєднаного з бронхіальною астмою, в результаті використання клінічних, функціональних та імунологічних критеріїв діагностики алергічного риніту і бронхіальної астми.
1999.11.05