АКАДЕМІЯ МЕДИЧНИХ НАУК УКРАЇНИ
Інститут фтизіатрії і пульмонології
ім. Ф.Г.Яновського АМН України

УДК: 616-002.5-07

ЗАТВЕРДЖЕНО:
Вченою радою Інституту
фтизіатрії і пульмонології
ім. Ф.Г.Яновського АМН України
Протокол № 7
від “ 25 ” квітня 2000 р.

СПОСІБ ДІАГНОСТИКИ ТУБЕРКУЛЬОЗУ

(інформаційний лист)

Київ 2000

Інститут фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г.Яновського АМН України
Автори: Є.І.Суслов, Л.В.Кучугура-Кучеренко, Т.П.Підгаєвська, П.І.Чепіль, С.Д.Кузовкова, А.Е.Савицька
Тел. 277-04-02, 277-55-11.
Рецензент: проф. К.Ф.Чернушенко

Останнім часом значне збільшення захворюваності на туберкульоз та його патоморфоз викликають необхідність удосконалення та спрощення методів діагностики з метою обстеження широкого кола населення. Основним методом підтвердження наявності туберкульозу є мікробіологічне виявлення мікобактерій, який складається з мікроскопії патологічного матеріалу та засіву на поживні культуральні середовища з метою виділення чистої культури мікобактерій туберкульозу та її ідентифікації. Такий спосіб через повільний ріст мікобактерій часто триває до 2–х місяців. Мікробіологічний метод є багатоетапний, тривалий, досить складний, потребує певних лабораторних умов, використання спеціальних поживних середовищ. Крім того, він виявляється малоефективним в разі інкапсульованих процесів, що не супроводжуються бактеріовиділенням. В зв’язку з цим, мікробіологічний метод не може використовуватися для обстеження широких верств населення. Слід зазначити, що мікробіологічні лабораторії існують тільки у обласних центрах, а транспортування інфікованого матеріалу до цих лабораторій передбачає наявність спеціальних умов для усунення певної небезпеки для довкілля.
Розроблений нами спосіб має ряд переваг перед існуючими в тому, що він простий у виконанні, здійснюється протягом 2-3 годин, не потребує транспортування та може виконуватися в умовах протитуберкульозних диспансерів і має досить високу діагностичну чутливість, яка сягає 81 %. Слід зауважити, що проведення мікробіологічної діагностики доцільно лише при наявності бактеріовиділення, адже в разі глибокого інкапсульованого процесу мікобактерії не потрапляють до патологічного матеріалу. Запропонований же метод виявляє наявність туберкульозного процесу і при відсутності мікобактерій у харкотинні.
Використання цього способу може бути показано при скринінгових обстеженнях населення, що дасть змогу виявити групи ризику захворювання на туберкульоз. Дослідження за цим способом проводиться екстракорпорально і тому не має протипоказань.
Спосіб здійснюється за такою схемою:
-	з пальця пацієнта беруть одну краплину крові, з якої виготовляють мазок на предметному склі;
-	на мазок наносять 0,1 мл 0,9 % розчину хлориду натрію;
-	після висихання розчину оцінюють структуру кристалів у світловому мікроскопі.
При мікроскопічному дослідженні враховуються особливості будови кристалів, їх форма, розташування та розмір. При відсутності туберкульозу центри кристалізації мають квадратну форму, самі ж кристали світлі і прозорі, однакового розміру, розташовані симетрично один відносно одного, мають гомогенну структуру, чіткі рівні краї. В разі наявності у пацієнта туберкульозного процесу центри кристалізації набувають форми неправильних багатокутників різних розмірів із скругленими краями. Самі кристали стають неоднорідними, в них визначаються багаточисленні дрібні порожнини, що в прохідному світлі мікроскопу створює внутрішню “дрібночарункову” структуру. Крім того, сукупність кристалів формує певні концентричні утворення у вигляді розеток з відходженням від них нерівномірно розширених, темних і непрозорих асиметричних ланцюгів.
Позитивні результати досліджень за запропонованим способом можуть бути підтвердженням наявності туберкульозу у разі диференційної діагностики та приводом для більш детального обстеження пацієнтів після скринінгових досліджень.