Пропонується використовувати для проведення терапії хворих на бронхіальну астму нову безфреонову форму дозованого аерозолю сальбутамолу. Пропозиція внесена Інститутом фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г. Яновського АМН України для впровадження лікарями — терапевтами, пульмонологами і алергологами.

 В терапії хворих на бронхіальну астму одне з основних місць займають селективні 2-агоністи короткої дії. Стимуляція цими препаратами 2-адренорецепторів призводить до бронходилятації, а також пригніченню секреції медіаторів запалення тучними клітинами, зниженню набряку, інтенсивності запалення та продукції секрету в слизовій оболонці бронхів. Проте, зменшення активності клітин запалення агоністами 2-адренорецепторів не призводить до належної протизапальної дії, тому для лікування хворих на персистуючу бронхіальну астму ці препарати призначають в комбінації з протизапальними засобами, найбільш часто з інгаляційними глюкокортикоїдами (наприклад, бекламетазона дипропіонат).
Ефективність та безпечність агоністів 2-адренорецепторів в повній мірі залежить від спорідненості до 2-адренергічних рецепторів. Серед 2-агоністів короткої дії найбільшу селективність у відношенні до цих рецепторів має сальбутамол. Така властивість сальбутамолу забезпечує йому високу клінічну ефективність, мінімальну кількість побічних реакцій та оптимальний профіль безпеки.
До 2002 р. в Україні застосовували в основному сальбутамол у формі дозованого інгалятора під тиском (pMDI), в якому в якості інертного пропілента (наповнювача) використовували хлорфторвуглеці (CFC), що відносяться до групи фреонів. Однак фреонмісткі аерозолі вважають однією із вагомих причин порушення озонового шару атмосфери, який захищає організм людини від несприятливої дії ультрафіолетових променів сонця. На думку онкологів, поява озонових дірок в земній атмосфері призводить до росту захворювань на рак шкіри.
В 1996 р. представники 160 країн підписали міжнародну конвенцію (Монреальський протокол), згідно якому рекомендовано до 2005 р. в країнах, які розвиваються,  перейти до використання безфреонових (non-CFC) інгаляторів. В зв’язку з цим, фармацевтична компанія “Norton Healthcare” (Великобританія) з січня 2002 р. замість фреонмісткої аерозольної форми сальбутамолу (торгова назва Саламол) почала реалізовувати безфреонову форму препарату (торгова назва Саламол-Еко, реєстраційний № Р.12.01/04043). При цьому активний компонент препарату — сальбутамол — залишився без змін, замінили лише інертний пропілент. В Саламолі-Еко  в якості пропілента використовують гідрофторалкан-134а (HFA), який не має несприятливого впливу на екологію.
Результати проведених мультицентрових порівняльних досліджень в різних регіонах світу, а також дані наших власних досліджень (2002 р.) свідчать про однакову високу терапевтичну ефективність та безпечність Саламола-Еко та Саламола як при проведенні гострого бронходилятаційного тесту, так і при лікуванні хворих на бронхіальну астму.
Саламол-Еко також як і Саламол  застосовують в терапії хворих на бронхіальну астму при необхідності: при інтермітуючому перебігу не частіше 2 разів на тиждень, при персистуючому — не частіше 3 – 4 разів на добу (300 – 800 мкг/добу). В разі потреби у хворого в більш частому використанні препарату слід призначити протизапальні засоби або збільшити їх дозу.

Укладачі:  Ю.І. Фещенко, О.Я. Дзюблик, О.О. Мухін 
Рецензенти: проф. В.К. Гаврисюк,  проф. В.П. Мельник
Голова експертної комісії: проф. В.М. Мельник
Відповідальний за випуск: Інститут фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г. Яновського АМН України, 03680, м. Київ, узвіз Протасів Яр, 7
Тел.: (044) 277–04–02, 269–12–84, Факс: (044) 277–21–18, 269–12–84
Наклад 100 прим. 

АКАДЕМІЯ МЕДИЧНИХ НАУК УКРАЇНИ
Інститут фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г. Яновського 
АМН України

УДК: 616.248–08:615.835.5
Випуск із проблеми		
“Фтизіатрія і пульмонологія”	

ЗАТВЕРДЖЕНО
Вченою радою Інституту
фтизіатрії і пульмонології
ім. Ф.Г. Яновського АМН України
Протокол № 3
від 12 березня 2002 р.

САЛАМОЛ-ЕКО В ТЕРАПІЇ
ХВОРИХ НА БРОНХІАЛЬНУ АСТМУ
(інформаційний лист)

Київ 2002