Укладачі:	Радіонов Б.В., д-р мед. наук, проф., Калабуха І.А., д-р мед. наук, Хмель О.В., канд. мед. наук,  Волошин Я.М. , канд. мед. наук, Опанасенко, М.С., канд.  мед. наук, 
Калиниченко М.І., Терешкович О.В.

Рецензенти: 

М.Ф.Зіньковський, завідувач відділення вроджених вад серця Інституту сердцево-судинної хірургії АМН України, лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки, член-кореспондент АМН України, заслужений діяч науки України, доктор мед. наук, професор;

Ячник А.І., провідний науковий співробітник клініко-функціонального відділення Інституту фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г. Яновського 
АМН України, доктор мед. наук

Голова профільної проблемної комісії МОЗ та АМН України - 
академік АМН України, доктор мед. наук, проф. Ю.І. Фещенко

Голова експертної комісії – доктор мед. наук, проф. В.М. Мельник

Віповідальний  за  випуск:	Інститут фтизiатрії і пульмонології
ім. Ф.Г.Яновського АМН України 
03680, м. Київ, вул. М. Амосова, 10
Тел.: (044) 277-54-88 Факс (044) 277-21-18

Тираж: 80 прим.

АКАДЕМІЯ МЕДИЧНИХ НАУК УКРАЇНИ
Інститут фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г. Яновського

УДК	616.233/.24-002.5+616.25-002-089:615.832.96.001.5

Випуск за проблемою
"Фтизіатрія і пульмонологія"

ЗАТВЕРДЖЕНО
Вченою радою Інституту
фтизіатрії і пульмонології 
ім. Ф.Г. Яновського АМН України
Протокол № 10
від « 21 » жовтня 2003 р.

ХІРУРГІЧНЕ ЛІКУВАННЯ НОВОУТВОРЕНЬ МЕЖИСТІННЯ 
ІЗ ЗАСТОСУВАННЯМ КРІОГЕННОЇ ДІЇ
(інформаційний  лист)

Київ 2003

Для впровадження пропонується спосіб хірургічного лікування новоутворень межистіння із застосуванням кріогенної дії, що полягає у виконанні наднизькотемпературної обробки ложе пухлини після її видалення. Спосіб призначений для використання при операціях видалення пухлин у хворих на різні форми новоутворень межистіння.
У порівнянні з традиційними методиками, розроблений спосіб має наступні переваги:
-	після закінчення наднизькотемпературної обробки ложе пухлини не кровоточить, не потребує проведення гемостазу або якоїсь іншої обробки;
-	у середньому, на 24,6 % зменшується загальна операційна крововтрата; 
-	у хворих після операції швидко припиняється плевральна ексудація, що дозволяє в короткий термін видаляти плевральні дренажі;
-	істотно знижується виразність та тривалість больового синдрому;
-	відсутні післяопераційні ускладнення; 
-	на 34,8 % скорочується тривалість післяопераційного лікування; 
-	відсутні рецидиви захворювання у віддаленому періоді. 
Розроблена методика видалення новоутворень полягає у наступному. Під ендотрахеальним наркозом виконується торакотомія. Виділяється та видаляється пухлина. Кріоаплікатор, приєднаний до кріозонду кріохірургічної установки “Кріоелектроніка-4”, при температурі навколишнього середовища, прикладається до ложе видаленої пухлини. Параметри охолодження попередньо встановлюється на панелі управління кріохірургічної установки. Кріохірургічна установка  “Кріоелектроніка-4” має власний резервуар холодоагенту – рідкого азоту, який під тиском 2,5 мПа (існує можливість регулювання тиску) подається до закритого робочого контуру. Останній, через спеціальний кріоінструмент, забезпечує охолодження робочої поверхні кріоаплікатора. Темп охолодження та відтанення (відігріву), необхідну температуру робочої поверхні можна регулювати з панелі управління установки. Максимум можливого охолодження –  –195 °С. Вмикається охолодження в розробленому режимі (дія адгезивним контактом кріоаплікатора, у темпі охолодження –(20 – 25) °С/хв. до температури –(179 – 181) °С при тривалості впливу – до досягнення візуального заморожування всієї товщі оброблюваної тканини та спонтанному розморожуванні тканини) і проводиться заморожування тканини з наступним відморожуванням. Кріоаплікатор переставлється на сусідню ділянку, перечислені дії повторюються. По закінченні обробки всієї площі ложе пухлини, виконується повторний цикл кріовпливу. При товщині тканин ложе пухлини понад 3 мм проводиться третій цикл кріовпливу. Операцію закінчують за стандартною схемою.
За описаним способом, операція була виконана 25 хворим. У всіх зазначених пацієнтів післяопераційний період перебігав без особливостей. Середній термін перебування у клініці після операції склав 14,8 ± 1,1 днів (22,7 ± 2,3 днів – при традиційному лікуванні). Операційна крововтрата склала 105,7 ± 5,6 мл (147,2 ± 18,1 мл – при традиційному лікуванні). Ускладнень не було. Протягом одного року після операції рецидивів захворювання не спостерігалося.
Спосіб рекомендується до використання у торакальних стаціонарах протитуберкульозних, пульмонологічних та онкологічних лікувально-профілактичних закладів.