АКАДЕМІЯ МЕДИЧНИХ НАУК УКРАЇНИ
Інститут фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г.Яновського
АМН України
УДК: 616.24-07

	Випуск із проблеми
“Фтизіатрія і пульмонологія”	
		
	ЗАТВЕРДЖЕНО	
	Вченою радою
Інституту фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г.Яновського АМН України
Протокол № 10
від  26  червня 2002 р.

Активне виявлення  туберкульозу серед  дорослих осіб з груп підвищеного ризику в умовах епідемії хвороби

(інформаційний лист)

Київ–2002

– 2 –
 Для впровадження в практику роботи загальної медичної мережі пропонуються методи активного виявлення туберкульозу серед осіб з груп підвищеного ризику, які розроблено в Інституті фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г. Яновського АМН України.
Cоціально-економічна криза останнього дисятиріччя призвела до стрімкого росту захворюваності туберкульозу в Україні. В той же час помітно послабилися профілактична робота і своєчасне виявлення хвороби. Активний метод виявлення туберкульозу, що базується на суцільному флюорографічному обстеженні населення, для більшості територій у даний час вкрай затруднений, внаслідок його високої вартості, зношеності апаратури, радіофобії тощо. Більше, ніж у половини ,серед вперше виявлених хворих на туберкульоз хворобу  запідозрено при зверненні за медичною допомогою в поліклініку чи інші медичні заклади загальної мережі. Зважаючи на вищенаведене, удосконалення методів активного виявлення туберкульозу має важливе практичне значення.
Для активного виявлення туберкульозу в умовах епідемії скринінгові флюорографічні обстеження слід використовувати серед окремих груп населення, де найчастіше виявляється туберкульоз. У зв’язку з цим щорічному флюорографічному обстеженню, крім декретованих контингентів, підлягають особи з такими чинниками ризику:
а) за епідеміологічним чинником:
         1) особи, що перебували чи перебувають у контакті з хворим на туберкульоз, в тому числі працівники протитуберкульозних закладів;
         2) рентгенпозитивні особи;
         3) особи, які працюють на несприятливих щодо туберкульозу фермах та особи, що мають хворих на туберкульоз тварин;      	б) за медико-біологічними чинниками:
        1) ВІЛ-інфіковані й хворі на СНІД;
        2) особи з імунодефіцитним станом будь-якого генезу (тривале застосування кортикостероїдів, цитостатиків, променевої терапії, гемосорбція, трансплантація органів, наслідки аварії на ЧАЕС);
       3) особи з хронічним отруєнням пестицидами;
       4) особи, хворі на виразкову хворобу шлунка та 12-палої кишки, цукровий діабет, хронічні неспецифічні та професійні хвороби органів дихання;
       5) особи, хворі на психічні захворювання;
       6) особи, хворі на алкоголізм та наркоманію;
в) за соціальними чинниками:
        1) особи без постійного місця проживання (біженці, мігранти до отримання статусу громадянина та ін.);
        2) особи, що повернулися з пенітенціарних закладів (впродовж 3 років);
        3) особи, які потрапили у слідчі ізолятори та приймальники-розподілювачі, і знаходяться там впродовж тижня і більше;
        4) безробітні;
       5) особи, які звертаються за соціально-побутовою допомогою у заклади соціального призначення;
6) послушники,монахи;
7) прочани, паломники після прибуття на місце паломництва;
        8) особи, які надають платні секс-послуги.
Крім вищенаведених осіб, обов’язковому обстеженню на туберкульоз підлягають хворі, які звернулися за медичною допомогою, і у них виявлено симптоми, характерні для хвороб органів дихання (кашель впродовж трьох і більше тижнів, виділення харкотиння, кровохаркання, біль у грудній клітці тощо). Вказаному контингенту хворих обов’язково проводять мікроскопію мазка харкотиння для виявлення кислотостійких бактерій. При їх виявленні лікуючий лікар зобов’язаний викликати пацієнта для дообстеження. При цьому проводиться клінічний мінімум обстеження, до якого відносяться:
- епідеміологічний анамнез (цілеспрямоване вияснення можливого випадкового контакту);
- загальний аналіз крові  сечі та харкотиння;
- флюорографічне дослідження органів грудної клітки в двох проекціях;
Надалі хворого з результатами обстеження та мазком харкотиння, нанесеним на предметне скло, направляють на консультацію до фтизіатра .
Метод прямої мікроскопії мазка за Цілем-Нільсеном є провідним при виявленні туберкульозу не лише серед осіб, що звернулися за медичною допомогою з симптомами, характерними для хвороб органів дихання, а й серед асоціальних осіб (наркоманів, пияків, безпритульних  та осіб, що знаходяться в пенітенціарних закладах), в яких ці симптоми виявлено. Бактеріоскопічне дослідження мазка за Цілем-Нільсеном повинно проводитися у всіх клініко-діагностичних лабораторіях лікувально-профілактичних закладів загальної мережі.
Дослідження показали, що проведення активного виявлення  туберкульозу серед вищенаведених осіб підвищує ефективність виявлення  туберкульозу на 10% , зменшує розповсюдженість інфекції та економічні затрати на  лікування хворих на 12-15%.

Укладачі: д-р мед. наук, проф. Мельник В.М., д-р мед наук Миколишин Л.І., канд. мед. наук Новожилова І.О., канд. мед. наук Матусевич В.Г., д-р мед. наук Дорошенко П.М , канд. біол. наук Лаптєва Н.О.

Рецензенти: доктор мед. наук М.М.Кужко, 
доктор мед. наук  С.О.Черенько
Голова експертної комісії: проф. В.М. Мельник

Відповідальний за випуск: Інститут фтизіатрії і пульмонології ім. Ф.Г.Яновського АМН України; 03680, м. Київ-110, узвіз Протасів Яр,7; тел. (044)-277-04-02; факс. (044)-277-21-18.
Тираж 100 прим.